Історичний факультет
type: channel
language: uk
publication name: Історичний факультет
items: «Інформаційний тероризм як загроза міжнародній безпеці»
items: «Підходи Німеччини і Франції щодо розвитку політики ЄС у сфері безпеки і оборони»
items: Енергетична дипломатія України
items: «ПОЛІТИЧНЕ ТА БЕЗПЕКОВЕ СПІВРОБІТНИЦТВО УКРАЇНИ З ДЕРЖАВАМИ БАЛТІЇ(2014-2025 рр.)»
items: Роль та значення міжнародних організацій у протидії агресії Росії проти України
items: «Роль НАТО в урегулюванні міжнародних конфліктів»
items: Політико-дипломатична та військова підтримка України з боку балтійських держав в умовах повномасштабної війни в Україні
items: «Ядерний чинник у сучасних міжнародних відносинах»
items: ОСОБЛИВОСТІ ЗАХІДНОГО ВЕКТОРУ ЗОВНІШНЬОЇ ПОЛІТИКИ ДЕРЖАВИ КАТАР
items: Публічна дипломатія Великобританії
items: «Інформаційний фронт України в умовах повномасштабної війни 2022 р.»
items: Участь України в енергетичних проектах Євразії
items: «Політика ЄС щодо України в умовах повномасштабної російсько-української війни»
items: ЗОВНІШНЯ ПОЛІТИКА ЛЮКСЕМБУРГУ НА СУЧАСНОМУ ЕТАПІ
items: Дипломатія та врегулювання міжнародних конфліктів: аналіз ролі дипломатичних механізмів у врегулюванні конфлікту в Сирії
items: Війна Росії проти України і трансформація євроатлантичної архітектури безпеки
items: Трансформація підходів НАТО до проблем безпеки та оборони під впливом війни Росії проти України
items: Зовнішня політика Канади на сучасному етапі
items: КУЛЬТУРНА ДИПЛОМАТІЯ ЯПОНІЇ
items: Міжнародні комунікації ЮНЕСКО:становлення,сучасність, перспективи розвитку
items: Перспектива Україно-Тайванських відносин у воєнні та повоєнні роки
items: Суецький канал у системі міжнародних відносин: стратегічний вимір та геополітичні виклики
items: «ВПЛИВ РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКОЇ ВІЙНИ НА СУЧАСНИЙ СВІТОВИЙ ПОРЯДОК»
items: Сучасна гуманітарна дипломатія: особливості та впливи
items: Дипломатія ЄС на початку 21 сторіччя: особливості реалізації на тлі гібридної війни в Україні
items: Превентивна дипломатія ООН
items: Українсько-польські відносини у 21 сторіччі
items: «Американська модель управління міжнародними конфліктами. Генезис. Сутність.Перспективи»

«Інформаційний тероризм як загроза міжнародній безпеці»
type: item
description: У сучасному світі, де інформаційні технології стали невід'ємною частиною повсякденного життя, питання безпеки набуває нових вимірів, а загроза інформаційного тероризму виходить далеко за межі традиційних понять військового або політичного конфлікту. Інформаційний тероризм — це явище, що полягає у свідомому використанні цифрових засобів масової інформації для впливу на свідомість людей, залякування населення, створення атмосфери хаосу та дестабілізації державних інституцій. Особливості цього явища полягають у високій швидкості поширення інформації, можливості масштабного впливу через глобальні мережі та використанні сучасних технологій, таких як штучний інтелект, deepfake, алгоритми аналізу даних та бот-мережі. Проблема інформаційного тероризму є надзвичайно актуальною для міжнародної безпеки, оскільки вона безпосередньо впливає на політичну стабільність, економічний розвиток і соціальну згуртованість суспільств у багатьох країнах. Актуальність теми. Актуальність дослідження зумовлене тим, що інформаційний тероризм став невід’ємною складовою міжнародних конфліктів і гібридних стратегій. Його масштаби зростають разом із розвитком соціальних мереж, штучного інтелекту та цифрових платформ. Інформаційні атаки здатні впливати на виборчі процеси, стратегічні рішення, міжнародну підтримку, економічну стабільність та соціальну згуртованість. Україна переживає ці процеси у найбільш концентрованій формі, що робить аналіз інформаційного тероризму критично важливим для формування національної та міжнародної політики безпеки. У сучасних умовах, коли цифровий простір стає основною ареноюдляпроведенняконфліктів,країнизмушеніпристосовуватисвоїстратегії безпеки до нових викликів, що породжуються інформаційними атаками. Глобальний характер таких загроз вимагає не лише національних заходів, але й активної міжнародної співпраці, створення спільних стандартів, нормативних актів та технологічних рішень, здатних запобігти поширенню дезінформації та 3 маніпулятивних наративів. Дослідження т…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Захар Наволовський
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Підходи Німеччини і Франції щодо розвитку політики ЄС у сфері безпеки і оборони»
type: item
description: Актуальність теми дослідження. Європейський Союз переживає період глибокої трансформації у сфері безпеки та оборони. Російська агресія проти України у 2022 році, зміни у трансатлантичних відносинах після 2024 року та внутрішні політичні процеси в державах‑членах поставили питання про здатність ЄС діяти самостійно у кризових ситуаціях. Це створює потребу у зміцненні власних оборонних спроможностей та виробленні стратегічної культури, яка б поєднувала інтереси різних країн. Франція та Німеччина традиційно виступають головними рушіями європейської інтеграції. Їхня співпраця у сфері безпеки формує основу Спільної політики безпеки та оборони (CSDP). Водночас сучасні виклики–війна в Україні, конкуренція нових центрів сили, дискусії щодо стратегічної автономії– змінюють баланс між Парижем і Берліном. Аналіз цієї динаміки дозволяє зрозуміти, наскільки франко‑німецький тандем здатний залишатися ядром європейської безпекової архітектури. Таке розуміння відкриває простір для практично-орієнтованих висновків для України, як-от роздільне баченя щодо членства нашої держави у ЄС та НАТО, прохолодне ставлення до розвитку україно-американського вектору, сприйняття війни в Україні як шансу для оборонної промисловості ЄС на зміну усталеної конфігурації глобального ринку озброєнь, тобто ситуації win-win. Об’єкт дослідження– спільна безпекова та оборонна політика Європейського Союзу. Предмет дослідження– позиції та підходи Франції та Федеративної Республіки Німеччина щодо розвитку спільної безпекової політики ЄС. Мета дослідження– здійснити порівняльний аналіз позицій Франції та ФРН у сфері безпеки та оборони, визначити механізми їхнього впливу на формування CSDP та окреслити перспективи подальшої співпраці. Завдання: 7 розкрити концептуальні основи та нормативно‑правові засади спільної безпекової та оборонної політики ЄС; проаналізувати інституційні механізмиреалізації CSDP4 визначити особливості підходу Німеччини до розвитку спільної політики безпеки; охарактеризувати французьке бачен…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Максим Романович Сторчака
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Енергетична дипломатія України
type: item
description: Енергетична дипломатія є одним із ключових інструментів забезпечення національної безпеки та розвитку держави, особливо в умовах сучасних геополітичних викликів. Вона відіграє стратегічну роль у формуванні зовнішньополітичного курсу країни, сприяючи не лише економічному зростанню, а й зміцненню міжнародних позицій. Завдяки ефективній енергетичній дипломатії держава може не лише гарантувати стабільне постачання енергоресурсів, але й формувати нові партнерські зв'язки, брати участь у міжнародних енергетичних ініціативах та зменшувати залежність від монопольних постачальників. Україна, як країна з вигідним географічним положенням, багатими енергетичними ресурсами та потужним транзитним потенціалом, відіграє важливу роль у функціонуванні енергетичної системи Європи. Вона виступає не лише споживачем, а й активним учасником регіонального енергетичного ринку, що дозволяє впливати на стратегічні рішення у сфері енергетичної безпеки. Завдяки своїм природним ресурсам та розвиненій інфраструктурі, Україна може виступати ключовим гравцем у процесах диверсифікації енергопостачання, зменшуючи ризики залежності від окремих постачальників та сприяючи стабільності енергетичного сектора. Актуальність дослідження. Сьогодні енергетична дипломатія виступає не лише засобом забезпечення стабільності поставок енергоносіїв, але й інструментом впливу на міжнародні відносини та інтеграції до європейського простору. Розвиток цієї сфери стає критично важливим в умовах глобальних змін та трансформацій, коли країни змушені адаптувати свої енергетичні стратегії до нових реалій. Україна активно працює над адаптацією своєї політики до європейських стандартів, інтегруючись у загальноєвропейський енергетичний ринок та беручи участь у спільних проєктах з енергетичної безпеки. 4 Особливої актуальності ця тема набуває в умовах війни, коли Україна одночасно вирішує завдання відновлення зруйнованої інфраструктури та формування нових механізмів міжнародної співпраці в енергетичному секторі. Військові дії су…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Анастасія Володимирівна Мазур
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«ПОЛІТИЧНЕ ТА БЕЗПЕКОВЕ СПІВРОБІТНИЦТВО УКРАЇНИ З ДЕРЖАВАМИ БАЛТІЇ(2014-2025 рр.)»
type: item
description: Актуальність теми дослідження. Україна та країни Балтії — Латвія, Литва й Естонія — упродовж останніх десятиліть розвивають тісну співпрацю у сферах політики та безпеки. Поглиблення цих відносин стало особливо важливим у контексті зростання напруженостіуСхідноєвропейськомурегіоні.АнексіяРосією українського Криму у 2014 році, початок бойових дій на сході України та повномасштабне вторгнення у 2022 році зумовили необхідність зміцнення регіональної безпеки та пошуку нових форматів взаємодії між Україною та державами Балтії. Українсько-балтійська співпраця нині має особливе значення, оскільки сприяє консолідації зусиль у протидії зовнішнім загрозам, посиленню обороноздатності, розширенню політичних контактів та формуванню спільної позиції щодо ключових питань міжнародної безпеки. Балтійські держави, як члени ЄС та НАТО, активно підтримують Україну, надаючи військову, гуманітарну та фінансову допомогу, а також виступаючи за інтеграцію нашої держави до європейських і євроатлантичних структур. Дослідження розвитку співпраці між Україною та країнами Балтії є актуальним, оскільки воно дає можливість проаналізувати сучасні тенденції у сфері міжнародних відносин, виявити ефективні механізми взаємодії в умовах війни та визначити перспективи зміцнення регіональної стабільності й безпеки у майбутньому. Об’єктом дослідження є міжнародна співпраця між Україною та Балтійськими державами з акцентом на політику та безпеку. Предметом дослідження є динаміка, ключові механізми та результати двостороннього і багатостороннього політичного та безпекового співробітництва України з Литвою, Латвією та Естонією у 2014–2025 роках. Мета дослідження- проаналізувати та всебічно оцінити еволюцію, зміст та ефективність політичного і безпекового співробітництва України з державами 4 Балтії у період 2014-2025 рр., а також визначити його вплив на регіональну безпеку та євроатлантичну інтеграцію України. Досягнення поставленої мети передбачалося за допомогою вирішення наступних завдань: 1. Окреслити теор…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Єлизавета Олексіївна Заєць
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Роль та значення міжнародних організацій у протидії агресії Росії проти України
type: item
description: Триваюча війна в Україні ставить на перший план питання «захисту міжнародного миру та безпеки, запобігання та усунення загроз миру, придушення агресивних дій або випадків порушення миру, мирного вирішення або усунення ситуацій, які можуть призвести до міжнародних конфліктів або порушення миру», що є основоположними принципами ООН, викладеними у Главі 1 Статті 1 її Статуту [1]. Міжнародні та міжурядові організації сьогодні стоять на боці України здебільшого на рівні висловлювання занепокоєння, в той час, як наша країна стикається з численними труднощами у всіх сферах життя, і те, як світ зможе відповісти на ці виклики, визначить не лише майбутнє України, а й усього світу. Міжнародні організації відіграють важливу роль у регулюванні та управлінні наслідками збройних конфліктів у світі. Їхня діяльність може варіюватися від посередництва у мирних переговорах до надання гуманітарної допомоги та моніторингу порушеньправлюдини.Однакпідчасзбройнихконфліктівціорганізації часто стикаються з низкою труднощів і обмежень, що впливають на їхню ефективність і результативність. Під час збройних конфліктів міжнародні організації стикаються з низкою труднощів і спірних питань. Політичні обмеження полягають у тому, що міжнародні організації часто залежать від згоди своїх членів і розмірів їх фінансових внесків, що ускладнює прийняття рішень і впливає на нейтральність. Інтереси та політичні позиції окремих держав можуть впливати на рішення та діяльність організацій, що призводить до конфлікту інтересів. Логістичні та фінансові обмеження призводить до того, що організація масштабних гуманітарних операцій у кризових ситуаціях стикається з численними труднощами. Також питання забезпечення безпеки персоналу в зонах конфлікту є великою проблемою, що вимагає значних витрат. Юридичні та моральні дилеми полягають у тому, що втручання у суверенітет країн і забезпечення дотримання міжнародного права можуть створювати труднощі, особливо коли учасники конфлікту ігнорують міжнародні заклики та резо…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Валерія Іванов
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Роль НАТО в урегулюванні міжнародних конфліктів»
type: item
description: У XXI столітті міжнародна безпека перетворилася на динамічну та водночас складну систему, яка змушена змінюватися під тиском нових загроз. Основною загрозою все ще залишаються класичні міждержавні конфлікти, а також нові виклики, такі як терористична діяльність, кіберзлочинність, гібридні війни та масштабні міграційні потоки. Роль міжнародних організацій безпекового спрямування у підтриманні стабільності у світі є надзвичайно важливою, і особливе значення в цьому контексті має Організація Північноатлантичного договору (НАТО). Від моменту свого створення НАТО пройшла значний шлях — від класичного оборонного альянсу до ключового глобального суб’єкта у сфері врегулювання конфліктів і миротворчої діяльності. Після завершення «холодної війни» НАТО суттєво розширила спектр своєї діяльності, зокрема за межами територій країн-членів Альянсу. До цього можна віднести участь у миротворчих операціях у Косово, Афганістані, Лівії, Іраку, а також реалізацію стабілізаційної політики в регіонах Близького Сходу та Північної Африки. Це підтверджує здатність Альянсу ефективно реагувати в умовах складних безпекових криз, однак не заперечує складності миротворчої діяльності в умовах глобальних трансформацій. Війна Росії проти України, яка розпочалася у 2014 році й переросла у повномасштабну у 2022-му, висвітлила потребу в переосмисленні ролі НАТО в сучасній системі врегулювання конфліктів, особливо на європейському континенті. 4 Зважаючи на це, системне дослідження стратегічних підходів, інституційного потенціалу та практичних інструментів миротворчої діяльності НАТО набуває особливої важливості в контексті забезпечення сучасної міжнародної безпеки. Актуальність дослідження зумовлена глибокими трансформаціями у сфері глобальної безпеки, які відбуваються на тлі загострення міжнародних конфліктів, розростання нестандартних загроз та зростання ролі недержавних акторів у воєнно-політичних процесах. НАТО виступає як один з провідних гравців у системі колективної безпеки, відіграє важливішу ро…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Лілія Миколаївна Полоз
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Політико-дипломатична та військова підтримка України з боку балтійських держав в умовах повномасштабної війни в Україні
type: item
description: З моменту початку повномасштабної війни Російської Федерації проти України в лютому 2022 року країни Балтії — Латвія, Литва та Естонія — зарекомендували себе як найбільш активні, послідовні та віддані партнери, що підтримують українську державність, суверенітет та її прагнення до європейської інтеграції. Їхня підтримка вийшла за межі звичайної солідарності, ставши одним із ключових чинників єдності міжнародної спільноти у протидії російській агресії. Балтійські республіки ініціювали низку важливих політичних, дипломатичних та оборонних рішень в рамках ЄС, НАТО та інших міжнародних організацій, продемонструвавши стратегічне лідерство, яке зазвичай не є характерним для держав такого розміру. Специфіка позиції країн Балтії визначається не тільки їх геополітичним становищем і безпосереднім відчуттям загрози з боку Росії, а й глибокою історичною пам'яттю про тривалу радянську окупацію, масштабну русифікацію, депортації та втрату незалежності. Саме цей історичний досвід формує їхнє розуміння того, що агресивні дії Кремля становлять загрозу не тільки для України, але й для всієї Східної та Північної Європи, а в ширшому сенсі — для стабільності всього європейського континенту. Тому для Вільнюса, Риги та Таллінна підтримка України є не тільки питанням морального вибору, але й складовою їхньої власної національної безпеки та превентивним заходом для стримування потенційної ескалації з боку Росії. Не менш важливим є й інший аспект: незважаючи на свій відносно скромний демографічний та економічний потенціал, країни Балтії традиційно виступають «нормативними лідерами» в трансатлантичному просторі. Їхня зовнішня політика демонструє високий рівень стратегічного бачення, а їхня непохитна і всебічна підтримка України стала зразком того, як невеликі держави-члени НАТО та ЄС можуть зробити значний внесок у регіональну та 5 загальноєвропейську безпеку. З огляду на це, детальний аналіз характеру та масштабів цієї підтримки є надзвичайно важливим для правильного розуміння глибших геополі…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Олександра Панкратова
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Ядерний чинник у сучасних міжнародних відносинах»
type: item
description: Актуальність теми дослідження. Ядерна зброя залишається одним із найактивніших факторів у системі міжнародних відносин XXI століття. Російська агресія проти України та використання ядерного шантажу як інструмент зовнішньої політики створили безпрецедентні виклики для міжнародної безпеки та змусили світову спільноту переосмислити існуючі механізми ядерного ураження та контролю. Крім того, розвиток технологій та поява нових акторів на міжнародній арені з ядерними амбіціями вимагають комплексного аналізу сучасних тенденцій та перспектив розвитку ядерного фактора в міжнародних відносинах. Актуальність дослідження зумовлена зростанням ролі ядерного чинника в умовах трансформації сучасної системи міжнародних відносин та загострення глобальних безпекових викликів. Після завершення епохи біполярного протистояння очікувалося поступове зниження значення ядерної зброї, однак нинішні тенденції свідчать про протилежне: провідні держави здійснюють модернізацію своїх ядерних арсеналів, розробляють нові концепції стримування та активно використовують ядерний потенціал як інструмент політичного впливу. Ускладнення міжнародної обстановки, поява нових центрів сили та зростання конфліктності між ними сприяють відродженню ядерної риторики та посиленню ризиків ескалації. Особливої ваги проблематика набуває у зв’язку з руйнуванням низки ключових міжнародно-правових режимів контролю над озброєннями, що раніше виступали основоюстратегічної стабільності. Відмова окремих держав від участі у договорах, скорочення механізмів взаємної перевірки та зменшення прозорості у сфері безпеки формують новий, менш передбачуваний світовий порядок. У цьому контексті ядерний чинник перетворюється на один із головних елементів геополітичної конкуренції, який здатен істотно змінювати баланс сил. Додаткову актуальність темі надають гібридні форми використання ядерного потенціалу, зокрема ядерний шантаж, інформаційно-психологічні операції, погрози застосування зброї масового ураження та маніпулювання питаннями я…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Оксана Вадимівна Ілічук
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

ОСОБЛИВОСТІ ЗАХІДНОГО ВЕКТОРУ ЗОВНІШНЬОЇ ПОЛІТИКИ ДЕРЖАВИ КАТАР
type: item
description: Актуальність теми дослідження. У сучасній системі міжнародних відносин особливе місце посідають малі держави, які попри обмежені територіальні та демографічні параметри спроможні відігравати значну роль у регіональних і глобальних процесах. Держава Катар є яскравим прикладом такої трансформації: за три десятиліття країна перетворилася з невеликого емірату під британським протекторатом на впливового міжнародного актора, чия зовнішня політика привертає увагу провідних світових держав та міжнародних організацій. Західний вектор зовнішньої політики Катару набув особливої ваги в контексті глобальних трансформацій XXI століття. Стратегічне партнерство зі Сполученими Штатами Америки, поглиблення енергетичної та економічної співпраці з Європейським Союзом, активна участь у діяльності західних міжнародних інституцій — усе це свідчить про системний характер катарської стратегії інтеграції до трансатлантичного простору. Водночас Катар зберігає власну культурно-релігійну ідентичність та розвиває багатовекторну дипломатію, балансуючи між західними партнерами та традиційними регіональними союзниками. Актуальність дослідження зумовлена кількома чинниками. По-перше, зростанням ролі держав Перської затоки у світовій економіці та політиці, особливо в контексті енергетичної безпеки після подій 2022 року. По-друге, унікальністю катарської моделі зовнішньої політики, що поєднує інструменти «жорсткої» та «м’якої сили», економічну дипломатію та посередницьку діяльність. По-третє, потребою України в диверсифікації міжнародних партнерств та залученні інвестицій для післявоєнної відбудови, де досвід співпраці з Катаром може мати практичне значення. Об’єктдослідження—зовнішняполітикаДержавиКатарнасучасному етапі. 3 Предмет дослідження — особливості, механізми та інструменти реалізації західного вектору зовнішньої політики Катару в контексті глобальних трансформацій міжнародної системи. Мета дослідження полягає у комплексному аналізі західного напряму зовнішньої політики Катару,визначенні його…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Валерія Артурівна Парамонова
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Публічна дипломатія Великобританії
type: item
description: Актуальність теми. Досягнення зовнішньополітичних цілей країни, місце на світовій арені, вплив на інші держави значною мірою визначаються її публічною дипломатією. Цей факт підтверджується досвідом та практикою багатьох країн, причому передусім розвинених. Одним з світових лідерів щодо успішної реалізації публічної дипломатії протягом десятиліть виступає Велика Британія. Країна використовує різні механізми впливу, враховуючи зміни у суспільстві, досягнення науково-технічного прогресу та інші чинники, що є однією з вагомих передумов її стабільного положення у світі, причому в сучасних умовах розвитку глобалізацій них процесів. Результатом успішної публічної дипломатії може стати не лише вплив на країни в сучасних умовах, але- на майбутні покоління різних континентів. Особливу увагу цьому приділяє Велика Британія, зокрема через наукову та освітню дипломатію, діяльність відповідних структур та їх підтримку. Доцільним є дослідження публічної дипломатії Великобританії також з врахуванням діяльності основних організацій, географії та методів їх впливу. Аналіз публікацій за тематикою дослідження. Проведення дослідження ґрунтувалось на використанні наукових праць вітчизняних та закордонних вчених. Так, А. Атаманенко, Є. Братута, О. Братута, О.Ю. Висоцький, О.В. Іващук, Л.Корнійчук, Н. Мартинюк, Л. Матлай, І. Матяш, М. І.Миронова, Н. Павліха, Ю. В.Полякова, Рибченко А., О. Сліпченко, І.В. Хоменська, С. Чаппл Сокол, О.Є. Шайда, А. Шуляк та інші висвітлювали питання розвитку публічної дипломатії, її особливостей та напрямків; Л. Антонова, Ю.Мателешко, О.Машевський, І.Сушко зосередились на дослідженні публічної дипломатії Великої Британії. Об’єкт дослідження– зовнішня політика Великої Британії. Предмет дослідження– особливості публічної дипломатії Великої Британії. 4 Мета роботи полягає у дослідженні та виявленні особливостей публічної дипломатії Великої Британії. Мета дослідження зумовила постановку наступних завдань:- проаналізувати понятійно-категоріальний апарат публічної д…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Надія Василівна Кривенко
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Інформаційний фронт України в умовах повномасштабної війни 2022 р.»
type: item
description: Актуальність теми дослідження. Вивчення інформаційного простору є надзвичайно важливою та актуальною проблемою у сучасному світі через глобальну цифровізацію, зростання кіберзагроз і вплив інформаційних технологій на всі сфери життя, зокрема й в площині міжнародних відносин. Інформація визначає громадську думку, політичні процеси, економічні рішення та навіть соціальну поведінку людей. Маніпуляції у медіа, соціальних мережах та онлайн-платформах можуть призводити до серйозних наслідків, включаючи дестабілізацію державних структур, розкол у суспільстві та посилення конфліктів. Хоча сучасні технології прогресують та здебільшого спрощують життя людства, на разі ми можемо спостерігати, що виникли нові форми загроз: кібератаки, витоки персональних даних, поширення фейкових новин та інформаційні війни. Захист національного інформаційного простору стає стратегічним завданням кожної держави. У контексті міжнародних відносин та військових конфліктів інформаційний простір використовується як інструмент ведення гібридних воєн. Дезінформаційні кампанії спрямовані на підрив довіри до урядів, розпалювання паніки та маніпуляцію громадською свідомістю. Соціальні мережі стали основним джерелом інформації для мільйонів людей. Зараз будь-хто може поширити вірну або фейкову інформацію через мас-медіа та вплинути на думку громадян, змусити їх змінити позиції щодо певних ситуацій, новин. Державам варто обмежувати доступ до об'єктивних даних і сприяти поширенню фейкових новин, адже це створює можливості для розгортання конфліктів й напруги між усіма користувачами та водночас, породжують ризики зловживання персональними даними. На даному етапі, держави та міжнародні організації розробляють закони, що регулюють кібербезпеку, конфіденційність даних, боротьбу з фейками та захист 4 інформаційнихправгромадян.Цестаєключовимаспектомзабезпеченнябезпеки та стабільності у цифрову епоху. Якщо поглянути на інформаційний простір на початку повномасштабного вторгнення росії в Україну, то можемо з'ясуват…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Валерія Сергіївна Васильєва
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Участь України в енергетичних проектах Євразії
type: item
description: Актуальність дослідження визначають наукова і політична доцільність реалізації національних інтересів України в енергетичній площині, як стратегічного напряму у зовнішній політиці нашої держави. Міжнароднаспівпраця Українивенергетичній сфері зумовлює вивчення діяльності Європейського Союзу як наднаціонального утворення, де поглиблення співпраці та інтеграція енергетичної системи України і країн–членів цього об’єднання вже є практичною частиною нашого руху до європейського економічного простору. Не може бути осторонь цього процесу і США, співпраця з якими забезпечить їх підтримку у надходженні енергоносіїв із Південного Кавказу та Каспійського регіону; проблематика євразійської енергетичної політики не оминають і наші відносини в енергетичній транзитній площині з Російською Федерацією, які перервані внаслідок широкомасштабного вторгнення російських військ в Україну у лютому 2022 року. Важливість такого дослідження зумовлює актуалізація проблематики енергетичного виміру у забезпеченні національних інтересів сучасних держав, як одного з ключових чинників у міжнародних відносинах. Тому дослідження сутності та особливостей міжнародної енергетичної співпраці між Україною, Європейським Союзом, Сполученими Штатами Америки та країнами Центральної Азії і Південного Кавказу залишиться важливим чинником міжнародних та міждержавних відносин на видимуперспективу. Відтак у магістерській роботі представлені основні підходи до енергетичного виміру у національних інтересах держави, досліджено чинники та особливості міжнародної взаємодії у просуванні енергетичних ініціатив України, окреслено специфіку енергетичної співпраці у зовнішньополітичній діяльності держави. Мета магістерської роботи дослідити сучасні концепції та прикладні аспекти забезпечення національних інтересів України в енергетичній сфері у євразійському регіоні. 4 Досягненняпоставленоїметизумовилорозв’язаннятакихдослідницькихзавдань: розглянути концептуальні підходи дослідження енергетичної складової у національних інте…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Ольга Олександрівна Кудим
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Політика ЄС щодо України в умовах повномасштабної російсько-української війни»
type: item
description: Актуальність теми дослідження. унікальний міжнародний актор Європейський Союз, що реалізує свою зовнішню політику завдяки об’єднанню держав та спільними зусиллями його членів. Війна,в яку потрапила Україна, стала несподіванкою безпосередньо як для самої держави, а також для інших країн, які стоять на захисті демократичних цінностей. Починаючи з 2014 р., коли було анексовано Крим та захоплено території східної частини України– Луганщину та Донеччину з 24 лютого 2022 р. почалося повномасштабне вторгнення військ Російської Федерації на територію незалежної України. На сьогодні Україна стикається з великою кількістю труднощів, пов’язаних із політичним, економічним, соціальним характером, однак найголовніше– це загибелі великої кількості людей як цивільних, так і військових. Мільйони українців були змушені покинути свій дім та виїхали в інші країни, намагаючись знайти прихисток. Україна не може впоратися з цими струднощами самостійно, зовнішня підтримка необхідна. Дуже вагомою являється допомога Україні з боку даного співтовариства в умовах повномасштабної російсько-української війни. Надання притулку українським громадянам, що опинилися на території ЄС та підтримка людей у якості забезпечення житлом, роботою, фінансами, необхідними для життя складовими. Крім того, допомога Україні охоплює економічну сферу, військову, політичну та сфери загального функціонування країни. Критичні зміни, що відбулися у політиці ЄС щодо України з 2014 р. дають можливість сьогодні, в умовах повномасштабної російсько-української війни, по іншому відчувати себе Україні, набагато більше отримувати допомогу та стати на крок вище до набуття членства у ЄС, досягнувши цілі, поставленої з початком незалежності та якомога швидше закінчити цю страшну війну. Четвертий рік повномасштабної російсько-української війни зфштовхнув із колосальними змінами у ставленні певних країн до України. Актуальність 4 теми мого дослідження зумовлена зміною політики ЄС щодо України в умовах повномасштабної російсько-укра…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Тетяна Сергіївна Адаменко
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

ЗОВНІШНЯ ПОЛІТИКА ЛЮКСЕМБУРГУ НА СУЧАСНОМУ ЕТАПІ
type: item
description: Актуальність теми. У сучасній системі міжнародних відносин все виразніше проявляється тенденція до зростання ролі так званих «малих держав». Попри обмежені територіальні, демографічні чи ресурсні параметри, вони здатні впливати на перебіг глобальних процесів, використовуючи механізми багатосторонньої дипломатії, фінансові інструменти, а також участь у міжнародних організаціях. До цієї групи належить і Велике Герцогство Люксембург — держава, що, зберігаючи компактність і політичну стабільність, перетворилася на одного з основних акторів європейської інтеграції та важливого партнера у сфері міжнародної безпеки, фінансів та гуманітарного співробітництва. Зокрема, актуальність досліджуваної теми зумовлена тим, що сучасна міжнародна система переживає глибоку трансформацію. Війна Росії проти України, криза європейської безпеки, енергетичні виклики та кліматичні зміни посилюють роль багатосторонніх інституцій та вимагають від держав гнучкої зовнішньополітичної стратегії. У цьому контексті досвід Люксембургу є показовим, адже країна, не маючи значних військових можливостей, змогла сформувати ефективну модель зовнішньої політики, що поєднує багатосторонність, економічну дипломатію та інноваційність. Для України співпраця з Люксембургом особливо важлива, оскільки вона охоплює як політичний і безпековий вимір, так і перспективи економічного та культурного партнерства. Аналіз публікацій за тематикою дослідження. Ступінь дослідженості проблеми свідчить про те, що зовнішня політика малих держав є предметом уваги як зарубіжних, так і вітчизняних науковців. Значний внесок у вивчення цього питання зробили С. Відянський, М. Дорошко, А. Ковальова, Р. Кривонос, А. Кудряченко, А. Кравченко, Р. Кривонос, І. Манаєнко, М. Мальський, Ю. Мороз, П. Лісовський, В. Рєзніков, А. Соловйова, О. Шпакович. У їхніх працях розглядається місце малих держав у міжнародних 4 організаціях, особливості їхніх зовнішньополітичних стратегій та роль у глобалізаційних процесах. Західні дослідники також приділяли…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Оксана Вадимівна Брюхно
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Дипломатія та врегулювання міжнародних конфліктів: аналіз ролі дипломатичних механізмів у врегулюванні конфлікту в Сирії
type: item
description: Сучасний світ стикається з численними міжнародними конфліктами, які впливають на геополітичну стабільність, економічний розвиток та соціальні процеси. Одним із найважливіших інструментів їх врегулювання залишається дипломатія, яка сприяє налагодженню діалогу між сторонами, зменшенню рівня насильства та пошуку мирного розв’язання суперечностей. Дипломатичні механізми включають багатосторонні переговори, медіацію, застосування міжнародного права, діяльність міжнародних організацій та дипломатичних місій. Особливої уваги потребує дослідження дипломатичних процесів на прикладі конкретних конфліктів, зокрема Сирійського, який триває понад десятиліття. Цей конфлікт має складну внутрішню та зовнішню природу, оскільки в ньому задіяні не лише локальні сили, а й впливові міжнародні гравці, такі як США, Росія, ЄС, Туреччина, Іран та Саудівська Аравія. Протягом багатьох років дипломатія намагалася знайти ефективний механізм мирного врегулювання, використовуючи різні підходи, зокрема резолюції ООН, переговорні формати в Женеві та Астані, а також ініціативи регіональних союзів. Дослідження ролі дипломатії у врегулюванні сирійського конфлікту є важливим як з теоретичної, так і з практичної точки зору, оскільки воно дозволяє оцінити ефективність міжнародних дипломатичних механізмів та сформулювати рекомендації щодо покращення миротворчих ініціатив у майбутньому. У сучасних умовах дослідження дипломатичних процесів набуває особливої актуальності через загострення геополітичної конкуренції та появу нових форм міжнародних криз. Сирійський конфлікт є прикладом складної багатовимірної кризи, де поєднуються внутрішньополітичні, соціальні та релігійні фактори разом із впливом зовнішніх акторів. Аналіз міжнародних дипломатичних ініціатив дозволяє виявити як успішні практики, так і обмеження традиційних механізмів врегулювання. 5 Водночас важливо оцінити ефективність різних форматів переговорів, зокрема багатосторонніх платформ, посередницьких місій та регіональних ініціатив. Таке досліджен…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Зоряна Дмитрівна Савік
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Війна Росії проти України і трансформація євроатлантичної архітектури безпеки
type: item
description: Актуальність теми дослідження. З початку повномасштабної війни росії проти України, яка розпочалася 24 лютого 2022 р. світова безпека, побудована впродовж багатьох десятиліть після Другої світової війни, опинилася під загрозою. Війна, розпочата за ініціативи рф, мала багато цілей, однієї з яких стримання прозахідного курсу України та її намагання набути членства в НАТО. Давно усвідомивши наміри країни-агресора, Україна намагалася вступом до НАТОубезпечитисебе, заручившись підтримкою та захистом євроатлантичного союзу. Також рф мала на меті недопущення розширення НАТО та наближення його до кордонів з росією. Проте, війна росії проти України отримала протилежний ефект, оскільки не відбулося відведення військ НАТО європейського регіону, а й навпаки, до складу альянсу увійшли Швеція та Фінляндія. Також сталося зміцнення української проєвропейської ідентичності, внаслідок чого Україною військовим шляхом виборюється право називатися європейськоюнацією,зпроявамигідностійпотенціалу,відомимиувсьомусвіті. За нової реальності у сфері безпеки відбулося посилення єдності колективного Заходу, що обумовило безпекове та оборонне пробудження Європи, зміцнення йрозширенняНАТО,зростання присутності США в регіоні та «кінець історії» повернення росії до ліги супердержав [59, с. 61]. Війна росії проти України стала чинником невідворотніх крдинальних змін і трансформації євроатлантичної архітектури безпеки, які вже розпочалися та й будуть продовжуватися після перемоги України у цій війні. Незважаючи на об’єднання Європи й США у спільному протистоянні рф та недопущенні її до перемоги у війні в Україні, цілком очевидною є поява подальших складнощів у збереженні цієї єдності навколо України у довгостроковій перспективі. Це обумовлено не лише загрозою євроатлантичній архітектурі безпеки внаслідок поразки росії у війні, а й нанесення колосальної шкоди існуванню глобального порядку, міжнародного права та світової стабільності. Актуальність подальшої архітектури безпеки, зміни якої є 4 невідворо…
subject: Заочна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Анастасія Володимирівна Шишлова
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Трансформація підходів НАТО до проблем безпеки та оборони під впливом війни Росії проти України
type: item
description: Актуальність теми дослідження. У сучасному світі кількість міжнародних організацій обраховується тисячами, кожна з яких має свою сферу діяльності та відповідальності. Одні спрямовують свою діяльність на екологічні виклики, фінансові операції, охорону здоров’я, підтримку безпеки та миру у світі, а деякі – поєднують декілька напрямків. Сьогодні міжнародні організації стали важливими суб’єктами міжнародних відносин, які впливають на хід подій та формують історію. У ХХІ столітті світ та й зокрема система міжнародних відносин зазнає змін та глибоких трансформацій, і все це відбувається під впливом різноманітних геополітичних викликів. Одним з таких викликів є Російсько українська війна, яка бере свій початок з 2014 року та набуває більших масштабів, починаючи з 2022 року, коли Росія почала повномасштабне вторгнення в Україну, змінивши хід подій. Війна, яка набирала оберти в центрі Європи, змусила європейських та світових лідерів переглянути основоположні принципи європейської та євроатлантичної безпеки та показала обороноздатності держав-членів НАТО. необхідність зміцнення У світлі зростання гібридних, кібер-, енергетичних, екологічних та інформаційних загроз Північноатлантичний альянс стикається з необхідністю переосмислення своїх стратегічних пріоритетів, військових концепцій та механізмів реагування на загрози. Війна Росії проти України стала каталізатором переоцінки підходів до стримування, оборони та стратегічної стабільності, що відобразилось у Новій Стратегічній концепції НАТО 2022. Зокрема, йдеться й про розширення НАТО, а саме зміцнення східного флангу (вступ Швеції та Фінляндії), а також оновлення взаємодії держав з Альянсом. Україна, як держава, яка перебуває в епіцентрі протистояння між демократіями та авторитарними режимами, вважає питання адаптації політики НАТО до сучасних реалій значущим не лише в теорії, а й на практиці. 4 Дослідження змін у системі безпеки Альянсу може дати глибше розуміння формування сучасної євроатлантичної архітектури безпеки, перспе…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Аліна Володимирівна Талалаївська
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Зовнішня політика Канади на сучасному етапі
type: item
description: Зовнішня політика є одним із ключових інструментів реалізації національних інтересів держави у міжнародній системі. У XXI столітті світовий порядок зазнає динамічних трансформацій під впливом глобалізації, нових викликів безпеки, кліматичних змін, розвитку багатополярності та цифрових технологій. У цьому контексті зовнішня політика Канади, яка традиційно поєднує орієнтацію на співпрацю зі США з активною участю у багатосторонніх інститутах (ООН, НАТО, «Велика сімка»), набуває особливої актуальності. Канада, як одна з найбільших економік світу, провідний член західних альянсів та одночасно багатонаціональна держава з унікальною внутрішньою політичною культурою, відіграє важливу роль у формуванні глобальних політичних і економічних процесів. Зростання геополітичної нестабільності, війна Росії проти України, загострення відносин Заходу з Китаєм, а також виклики міжнародної безпеки створюють для Канади нові завдання у сфері дипломатії, оборони та економічної співпраці. Актуальність дослідження визначається й тим, що Канада стала одним із ключових партнерів України у політичній, економічній та військовій сферах. Вивчення сучасних тенденцій канадської зовнішньої політики дозволяє оцінити потенціал її подальшого впливу на міжнародний порядок та національні інтереси нашої держави. Об’єктом дослідження є зовнішня політика Канади як складова міжнародних відносин у XXI столітті. Предметом дослідження є сучасні пріоритети, напрями та механізми реалізації зовнішньої політики Канади у відносинах зі США, Європейським Союзом, міжнародними організаціями та Україною. Мета дослідження – здійснити комплексний аналіз зовнішньої політики Канади на сучасному етапі, визначити її основні пріоритети, виклики та перспективи розвитку. Для досягнення поставленої мети передбачається розв’язати такі завдання: 4 - розкрити сутність поняття «зовнішня політика» та окреслити методологічні підходи до її вивчення; - дослідити еволюцію зовнішньої політики Канади у ХХ – на початку ХХІ століття; - визначит…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Олександр Іванович Сокрута
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

КУЛЬТУРНА ДИПЛОМАТІЯ ЯПОНІЇ
type: item
description: Актуальність теми. На початку XXI століття культура перетворюється на потужний інструмент міжнародного впливу, здатний створювати позитивний імідж держави, зміцнювати відносини між державами та сприяти соціально-економічному розвитку. У глобалізованому світі культура, а не військова чи економічна сила, все частіше є фактором, що визначає місце країни в міжнародній системі. Культурна дипломатія стала невід’ємною частиною «м’якої сили» держав– здатності досягати цілей зовнішньої політики через привабливість власних цінностей, традицій та способу життя. Особливо вражаючим буде приклад ефективного використання культурної дипломатії: Японія. Після Другої світової війни країна переосмислила свою зовнішню політику з силової на культурно впливову. Завдяки поєднанню традиційних елементів– чайної церемонії, каліграфії, театру «НO»– із сучасними, такими як аніме, манга, дизайн та технології, Японії вдалося створити глобально впізнаваний та привабливий імідж. Ця концепція «Cool Japan», започаткована урядом у 2000-х роках, символізує культурну політику, спрямовану на популяризацію японського стилю, способу життя та естетики. Сьогодні культурна дипломатія Японії не тільки сприяє популяризації національної культури, а й виконує важливі зовнішньополітичні функції: поглиблює співпрацю з країнами Азії, Європи та Північної Америки, зміцнює позиції країни в міжнародних організаціях і формує позитивне сприйняття Японії у світі. У цьому контексті аналіз культурної дипломатії Японії має важливе наукове та практичне значення, оскільки допомагає зрозуміти, як культура стає інструментом зовнішньої політики в епоху глобальної конкуренції та взаємозалежності. Ступіньнаукової розробленості проблеми. Проблематика культурної дипломатії досліджувалася як у світовій, так і у вітчизняній науці. Теоретичну базу становлять праці Дж. Ная, Я. Меліссена, а також японських і західних дослідників– Нісімурі, Отмазгіна, Мацурі, які аналізували роль культури в системі міжнародних відносин. В українській науко…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Дар'я Андріївна Пантюхова
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Міжнародні комунікації ЮНЕСКО:становлення,сучасність, перспективи розвитку
type: item
description: Усучасному світі, де інформаційні технології та комунікаційні процеси визначають глобальну динаміку соціально-економічного розвитку, роль міжнародних організацій у регулюванні цих сфер набуває особливого значення. Тема "Міжнародні комунікації ЮНЕСКО: становлення, сучасність, перспективи розвитку" є актуальною в контексті зростаючої цифрової нерівності, поширення дезінформації та геополітичних змін, які впливають на глобальний інформаційний порядок. Згідно з даними ЮНЕСКО, 73% жінок стикаються з онлайн-насильством, а 86% злочинів проти журналістів залишаються безкарними, що підкреслює необхідність посилення міжнародних зусиль у сфері комунікацій. Крім того, лише 12% дослідників у сфері штучного інтелекту є жінками, а 70% мов світу перебувають під загрозою зникнення, що свідчить про кризу різноманітності та інклюзивності в цифровому просторі. Нещодавні події, такі як оголошення Сполученими Штатами Америки про вихід з ЮНЕСКО у липні 2025 року (з ефективною датою 31 грудня 2026 року), мотивоване критикою політики організації щодо DEI (різноманітність, рівність, інклюзивність) та інших аспектів, ще більше актуалізують тему, оскільки це може вплинути на фінансування та ефективність програм з розвитку комунікацій. У контексті Цілей сталого розвитку ООН (SDGs), зокрема SDG 16 (мир, справедливість та сильні інституції), ЮНЕСКО виступає ключовим у просуванні інформації як суспільного блага, що робить аналіз її комунікаційних стратегій невід'ємною частиною розуміння глобальних викликів. Актуальність теми також зумовлена швидким розвитком цифрових технологій, включаючи штучний інтелект (ШІ), який створює нові ризики для свободи вираження та доступу до інформації. ЮНЕСКО активно реагує на ці виклики через ініціативи, такіяк конференція "Інтернет для довіри"(2023 рік), 4 де обговорювалися глобальні рекомендації щодо регулювання цифрових платформ для захисту свободи вираження. У 2025 році заплановано Глобальний тиждень медіа- та інформаційної грамотності (Global Media and Informat…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Владислав Олександрович Павлюшин
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Війна Росії проти України і трансформація євроатлантичної архітектури безпеки
type: item
description: Актуальність теми. Сучасна система міжнародних відносин переживає період фундаментальної турбулентності, епіцентром якої стала європейська частина континенту. Збройна агресія Російської Федерації проти України, що розпочалася у 2014 році з окупації Кримського півострова та частини Донецької і Луганської областей, а 24 лютого 2022 року переросла у повномасштабне вторгнення, стала каталізатором незворотних змін у глобальному безпековому середовищі. Ці події не лише зруйнували постбіполярний світопорядок, що формувався після закінчення «холодної війни», але й поставили під сумнів дієвість ключових міжнародно-правових механізмів стримування агресії. Актуальність дослідження зумовлена тим, що війна в Україні виявила критичні структурні дисбаланси євроатлантичної архітектури безпеки. Інструменти, створені для запобігання конфліктам у ХХ столітті — зокрема в рамках ООН та ОБСЄ —виявилися неефективними перед обличчям держави-агресора, яка володіє ядерним потенціалом і правом вето в Раді Безпеки ООН. Цеактуалізувало дискусію щодо необхідності реформування системи колективної безпеки, зокрема перегляду стратегічних документів НАТО та ЄС [102; 151]. Історичні передумови нинішньої кризи сягають корінням у нехтування Російською Федерацією принципами Гельсінського заключного акту та Будапештського меморандуму 1994 року. Фактичне невиконання гарантами безпеки України своїх зобов’язань спричинило кризу довіри до інституту міжнародних гарантій як такого [17]. Це змусило провідних акторів євроатлантичного простору переглянути свої підходи до оборони: НАТОуновійСтратегічній концепції 2022 року визнало РФ«найбільшою і прямою загрозою» [102], Європейський Союз вперше в історії активував механізми Європейського фонду миру (EPF) для надання летальної зброї 4 третій країні [22], а традиційно нейтральні Швеція та Фінляндія ініціювали процес вступу до Північноатлантичного альянсу [53]. Отже, дослідження трансформації євроатлантичної безпеки під впливом російсько-української війни є критично …
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Антон Мельник
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Перспектива Україно-Тайванських відносин у воєнні та повоєнні роки
type: item
description: Актуальність теми Після повномасштабного вторгнення росії в Україну у 2022 році питання міжнародної безпеки, а по факту ще з 2014 року, від окупації Донбасу, Луганську та Криму, непорушності кордонів і стабільності регіональних режимів остаточно вийшли з теоретичної площини і стали центральним сюжетом глобальної політики. Війна зробила очевидним, що норми міжнародного права без реальних механізмів стримування не гарантують безпеки ані в Європі, ані в Індо Тихоокеанському регіоні. На цьому тлі конфліктний потенціал у Тайванській протоці дедалі частіше осмислюється як тест на спроможність світової спільноти стримувати ревізіонізм, «сіру зону» примусу з боку КНР та захищати демократичні суспільства, які опинилися на фронтирі протистояння авторитарним режимам [10; 16]. Україна і Тайвань у цьому сенсі виглядають як дві «передові лінії» однієї ширшої боротьби. Тайвань вибудовує «асиметричну» оборону, модернізує резерв, систему тероборони і критичної інфраструктури, уважно вивчаючи український досвід стійкості великих міст, мобілізації суспільства, розосередження виробництв та логістики під час затяжної війни [2; 9; 16; 81; 82]. Український досвід ударів по енергетичній системі, атаки БпЛА і ракет, функціонування цифрових сервісів під час війни стає для Тайваню практичною лабораторією того, як поєднати військовий, цивільний та технологічний вимір оборони. В гуманітарному вимірі Тайбей вже перетворився на помітного донора для України: це медична допомога, підтримка громад, відновлення лікарень, участь у міжнародних фондах розмінування, підтримка внутрішньо переміщених осіб і місцевих громад через партнерства з центральноєвропейськими структурами [1; 3; 8; 15; 22]. 3 Для України Тайвань це не лише питання ціннісної близькості та політики солідарності, а й конкретні можливості розвитку. Йдеться про технологічне партнерство в мікроелектроніці, компонентах для БпЛА, сенсориці і звʼязаних з ними програмно апаратних рішеннях, про взаємодію у сфері кібербезпеки, захисту критичної …
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Юрій Сергійович Масляніцин
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Суецький канал у системі міжнародних відносин: стратегічний вимір та геополітичні виклики
type: item
description: Актуальність дослідження. Суецький канал від початку створення став символом технологічного прориву та стратегічного інструменту для провідних держав світу. Він був і залишається найкоротшим, найшвидшим і найбезпечнішим маршрутом між Європою та Азією, що дає змогу зекономити час подорожі між Далеким Сходом і Європою від восьми до одинадцяти днів порівняно з маршрутом через Мис Доброї Надії в Південній Африці. Через нього щорічно транспортуються мільйони тонн вантажів, зокрема нафта. Через Суецький канал проходить приблизно 12% міжнародної торгівлі, 10%міжнародних перевезень нафти та газу, а також 22% контейнерної торгівлі. Це надає йому особливий статус в усьому спектрі міжнародних відносин, починаючи з геополітики і закінчуючи військовими питаннями. Будь-які проблеми у його функціонуванні призводять до значних економічних втрат. Перешкода в каналі може означати міжнародну економічну катастрофу. Суецький канал заощаджує суднам тисячі миль, дозволяючи здійснювати більше рейсів, економити енергію, скорочувати витрати на амортизацію суден, а також мінімізувати ризик піратства вздовж певних точок альтернативних маршрутів. Окрімтого, каналє індикаторомстабільності, адже будь-які кризи в регіоні (збройні конфлікти, блокади, терористичні загрози) безпосередньо впливають на глобальні транспортні та енергетичні ланцюги. Залежність світової політики, економіки та безпеки від ситуації навколо Суецького каналу робить його важливим об’єктом наукового аналізу. Вивченням проблематики геополітичного значення Суецького каналу та його ролі у системі міжнародних відносин займаються як зарубіжні так і вітчизняні науковці. Над висвітленням його впливу на глобальну торгівлю, енергетичну стабільність та безпеку працюють такі іноземні дослідники, як Аль-Местнір Р., Лутмар К., Спіллманн Ж., Хамдан С., Хорев Ш. та багато іших. Їх праці висвітлюють роль Суецького каналу як стратегічного елемента світової транспортної інфраструктури. 4 У українському науковому просторі питанням геополітичних в…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Дарина Сергіївна Логвінова
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«ВПЛИВ РОСІЙСЬКО-УКРАЇНСЬКОЇ ВІЙНИ НА СУЧАСНИЙ СВІТОВИЙ ПОРЯДОК»
type: item
description: Сучасна система міжнародних відносин перебуває у стані глибокої трансформації, що зумовлена сукупністю глобальних викликів– зростанням конкуренції між ключовими центрами сили, ерозією традиційних інститутів міжнародного права, регіональними конфліктами, енергетичними та продовольчимикризами,посиленнямролікраїнГлобальногоПівдня.Одниміз центральних чинників цих змін стала російсько-українська війна, яка з 2014 р., а особливо після масштабного вторгнення 24 лютого 2022р., перетворилася на найбільший збройний конфлікт у Європі після Другої світової війни. Вона не лише підірвала систему регіональної безпеки, сформовану після завершення холодної війни, але й істотно вплинула на глобальну архітектуру міжнародної безпеки, міжнародно-правовий порядок та міжнародну політико-економічну взаємодію. Актуальність обраної теми визначається тим, що російська агресія проти України стала переломним моментом у розвитку світового порядку. Вона поставила під сумнів ефективність існуючих інструментів колективної безпеки, продемонструвала кризу механізмів стримування агресора, показала обмеженість Ради Безпеки ООН у реагуванні на порушення Статуту ООН. В умовах глобальної турбулентності, спричиненої війною, відбувається суттєвий перегляд стратегій провідних акторів– США, ЄС, НАТО, Китаю, росії– що веде до переформатування балансу сил і зміни характеру міжнародної взаємодії. Водночас війна каталізувала процеси формування нової політичної та безпекової реальності в Європі, посилила трансатлантичну кооперацію, сприяла переосмисленню ролі НАТО та актуалізувала питання оборонної автономії Європейського Союзу. Іншим аспектом актуальності є те, що війна спричинила масштабні геоекономічні наслідки: енергетичну кризу в Європі, інфляційний тиск у глобальному масштабі, дестабілізацію продовольчої безпеки, руйнування логістичних ланцюгів та перебудову міжнародних торговельно-економічних зв’язків. Ці процеси значною мірою визначають специфіку нового світового 4 порядку, у якому економічна взаємозалежні…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Аліна Ігорівна Лагода
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Сучасна гуманітарна дипломатія: особливості та впливи
type: item
description: Можливості сучасних глобальних тенденцій розширили сферу застосування дипломатії та перетворили її на важливий інструмент для глобальних діалогів. Реалізація принципів гуманітарної дипломатії допоможе розділяти протиборчі сторони, налагоджувати дипломатичні відносини і використовувати можливості для підтримки жертв війни. Тому поєднуючи дипломатію та гуманітарну діяльність можна досягти значущих результатів. Відтак, у Міжнародній федерації Червоного Хреста зазначають, що мета гуманітарної дипломатії- забезпечити допомогу соціально вразливим верствам суспільства та співпрацювати з іншими суб'єктами, які реалізують гуманітарні цілі. Гуманітарна дипломатія спрямовує свою діяльність на проблематику врегулювання урядових та неурядових криз у відповідності до норм міжнародного права. Вона має на меті відкривати кордони і створювати гуманітарні коридори, аби забезпечити можливості для прямої допомоги біженцям. Тому актуальним завданням є проводити наукові розвідки щодо гуманітарних аспектів дипломатії, розширити практику гуманітарних переговорів та обговорення нових концептів у гуманітарній дипломатії, для створення гуманітарного простору. У цьому дослідженні виділяємо важливість політичної ролі недержавних суб'єктів для врегулювання сучасних конфліктів і проведення переговорів, що вирішують гуманітарні завдання. Реалізація гуманітарної дипломатії на національному рівні, охоплюєнаціональні моделі і виявляє основні мотиви, що мають спонукати державу до участі в гуманітарних ініціативах. Сьогодні гуманітарна практика є багатогранною системою. Вона охоплює рівень гуманітарної допомоги, соціальної політики та економічної підтримки в рамках сталого розвитку. У цьому контексті, дипломатичні засоби, зокрема переговори, підвищують ефективність гуманітарних зусиль під час збройного конфлікту і кризи, які викликані природними або техногенними факторами. Актуалізує дослідження гуманітарної дипломатії її значущість у подальшому 4 розвиткові країни та покращенні умов життя для її грома…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Кирило Курченко
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Дипломатія ЄС на початку 21 сторіччя: особливості реалізації на тлі гібридної війни в Україні
type: item
description: Проблематика становлення та розвитку дипломатичних структур та дипломатичної діяльності у Європейському Союзі завжди виступатиме ключовою темою у сфері міжнародних відносин. Європейський Союз від свого утворення пройшов еволюцію від економічного, вузькоспеціалізованого об'єднання до потужної політичної організації на міжнародній арені. Сучасні глобалізаційні процеси, геополітична напруженість у різних частинах світу, зростаюча міжнародна конкуренція, складнощі у можливості сформувати єдині умови у зовнішній політиці, потребують значних зусиль для збереження консолідації ЄС, вироблення у його рамках спільного бачення місця Європи у сучасному світі. Це актуалізує практичну потребу вивчати принципи функціонування та структурування цього міждержавного та міжнародного об'єднання, адже вступ України до Європейського Союзу має бути не тільки втіленим, але й усвідомленим на державному, соціальному та індивідуальному рівнях як у нашій державі, так і в Європі. Умовою ефективної інтеграції до ЄС є дослідження його дипломатичної діяльності у питаннях вирішення конфліктів, намаганнях забезпечити стабільність на європейському просторі та встановити відносно рівні умови для стратегічного партнерства з іншими державами. У контексті великої, найбільшої після 1945 року, війни на європейському континенті, особливого значення має співпраця ЄС та України у політичних, економічних та безпекових викликах на фоні повномасштабної агресії Росії проти України. Метою дослідження є спроба комплексного аналізу становлення та розвитку інституційної складової Європейського Союзу, його відповідність сучасним викликам у міжнародних відносинах, особливостям його співпраці з Україною від початку 21 сторіччя. Досягти поставленої мети допоможуть такі завдання: 1. Проаналізувати особливості дипломатичної служби Європейського Союзу. 4 2. Розкрити інституційну складову дипломатії Європейського Союзу. 3. Дослідити особливості структурування дипломатичних інститутів Європейського Співтовариства у 1950–1990 р…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Микита Андрійович Коткін
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Роль НАТО в урегулюванні міжнародних конфліктів»
type: item
description: Актуальність теми. У сучасному світі, де міжнародна безпека постійно перебуває під впливом нових викликів — від локальних воєнних зіткнень до масштабних гібридних загроз, роль міжнародних безпекових альянсів набуває особливої ваги. Північноатлантичний альянс, більш відомий як НАТО, уже понад сім десятиліть залишається одним з головних стовпів колективної оборони, миру та стабільності на євроатлантичному просторі й далеко за його межами.Створенийякобороннийсоюзувідповідь на потребу захисту країн Західної Європи після Другої світової війни, з роками НАТО суттєво трансформував свої підходи, механізми та масштаби діяльності, поступово перетворюючись із традиційного військово політичного об’єднання на багатофункціональну міжнародну структуру, що діє в умовах стрімкої зміни природи конфліктів. Від припинення кровопролитних етнічних конфліктів у Балканському регіоні до боротьби з тероризмом в Афганістані та підтримки країн-партнерів у протидії сучасним гібридним викликам — НАТО демонструє здатність поєднувати військову силу з дипломатичними, гуманітарними й політичними інструментами врегулювання криз. Водночас діяльність Альянсу не обмежується лише застосуванням сили: значна увага приділяється запобіганню конфліктам, відновленню миру й стабілізації післявоєнних територій, а також підтримці демократичних інституцій і зміцненню правових засад у державах, що пережили конфлікт. Нинішні конфлікти дедалі рідше мають чіткі межі та однозначні форми. Вони охоплюють одночасно політичну, інформаційну, економічну й кіберсфери. Тому НАТО, адаптуючись до нових реалій, активно розвиває партнерства з іншими міжнародними організаціями — ООН,ЄС,ОБСЄ,АфриканськимСоюзом—іактивнозалучаєресурсикраїн партнерів. Така комплексність підходів дозволяє Альянсу залишатися ключовим гравцем не лише у 2 класичних військових операціях, а й у миротворчій, посередницькій та стабілізаційній діяльності. Розгляд ролі НАТО у врегулюванні міжнародних конфліктів сьогодні є надзвичайно актуальним, особливо в конте…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Діана Коляда
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Превентивна дипломатія ООН
type: item
description: Актуальність дослідження. Превентивна дипломатія Організації Обʼєднаних Націй постійно підлягає впливу сучасних глобальних викликів, а саме поширення великої кількості збройних конфліктів, ескалації локальних криз та ускладнення міжнародних відносин. ХХІ століття поставило перед суспільством ряд викликів та загроз, які повʼязані із гібридними конфліктами, тероризмом, масовим порушенням прав людини, міграційними кризами та боротьбою за надважливі ресурси. Виходячи з таких реалій, традиційні механізми врегулювання конфліктів перестали бути ефективними, адже вони діяли лише після початку насильства. Саме тому, залучення та вивчення механізмів превентивної дипломатії, як комплексу інструментів раннього попередження та недопущення конфліктів — набуває ключового значення в системі міжнародної безпеки. ООНєуніверсальною міжнародною організацією, яка володіє унікальним можливостями для успішного проведення превентивних заходів завдяки своїм глобальним обовʼязкам та дорученням мережі спеціальних представників, миротворчих структур та інституційній спроможності збирати, аналізувати й використовувати інформацію для раннього виявлення кризових тенденцій. Проте результативність цих механізмів та інструментів в першу чергу залежить від політичної волі держав-членів, доступу до регіонів потенційних конфліктів, належного забезпечення надважливих ресурсів, кооперація з регіональними та міжнародними організаціями. Детальний аналіз їхньої взаємодії та оцінка результативності миротворчих заходів є вкрай важливим. Дана тема є також актуальною для дослідження, оскільки сучасні міжнародні конфлікти стають більш децентралізованими, внутрішньодержавними, виходячи із етнічних, релігійних та політичних особливостей того чи іншого регіону. Не дивлячись на це, ООН вдається влучно застосовувати такі інструменти як посередництво, консультації, проведення 4 місій «добрих послуг», контролювати ситуацію в регіоні і тим самим забезпечувати недопущення поширення ескалації конфлікту. Дослідження цих ме…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Ясміна Мохамедівна Ель-Балеуті
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

Українсько-польські відносини у 21 сторіччі
type: item
description: Українсько-польські відносини завжди були складні, багатогранні та динамічні. Їх формували історичні події, геополітичні зміни у Європі, складні міжетнічні та соціальні відносини між сусідніми народами. Від початку відкритої агресії Росії проти України у 2014 році та широкомасштабного вторгнення у лютому 2022 року, міждержавні відносини України та Польщі набувають виняткової ваги для всього регіону Центральної та Східної Європи. У цей період Польща є один із союзників України, підтримуює нас на міжнародному рівні, незважаючи на усі протиріччя, надає політичну, гуманітарну, економічну та військову допомогу. Актуальність теми дослідження зумовлюють кардинальні зміни на міжнародній арені, що спричинило повномасштабне вторгнення Російської Федерації проти України у 2022 році. Війна змінила геополітичну ситуацію в Європі зруйнувала підвалини світової безпеки, створила нові виклики на регіональному, континентальному міжнародному рівнях. У цьому сенсі українсько-польські відносини, з рівня міждержавного партнерства можуть перерости у стратегічний союз. Значні зміни у двосторонніх відносинах відіграє проактивна позиція Польщі щодо підтримки України від перших годин російського вторгнення в лютому 2022 року. Польські держава і суспільство надали прихисток для мільйонів українських біженців, забезпечивши нам гуманітарну, військову та фінансову підтримку. Донедавна, Польща виступала як ключовий союзник України щодо вступу до Європейського Союзу та НАТО, ініціювала численні дипломатичні, гуманітарні та оборонні ініціативи. Така активність може свідчити про національну зацікавленість поляків щодо гарантії безпеки східного флангу Європи, та їх бачення себе як регіонального лідера. Україна, яка опинилась у відкритій війні, оперативно адаптує свою зовнішню політику, вибудовує коаліції, які забезпечать протидію агресору. У цьому контексті 4 Польща виступає як стратегічний партнер, що часто діє від імені українських інтересів. Тож осмислити проблематику українсько-польських відносин …
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Назар Возний
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11

«Американська модель управління міжнародними конфліктами. Генезис. Сутність.Перспективи»
type: item
description: Актуальність теми. Врегулювання міжнародних конфліктів є одним з ключових питань сучасної світової політики. Сполучені Штати, як світовий лідер, відіграють важливу роль у врегулюванні міжнародних криз, використовуючи широкий спектр інструментів - дипломатичні, економічні, військові та інформаційні. Американська модель врегулювання конфліктів є унікальною, оскільки поєднує в собі традиційні підходи (посередництво, санкції, військові інтервенції) та новітні стратегії (м'яка сила, гібридні методи, кібербезпека). Вивчення генезису цієї моделі дозволяє зрозуміти її історичний розвиток, механізми функціонування та ефективність у різних регіонах світу. Аналіз її сутності дає можливість оцінити, наскільки ця модель відповідає сучасним міжнародним викликам, а також її вплив на глобальну безпеку. Тема є особливо актуальною в умовах зростаючої конкуренції між США, Китаєм, Росією та іншими глобальними гравцями, яка змінює баланс сил у міжнародних відносинах. Дослідження перспектив американської моделі врегулювання конфліктів є важливим для прогнозування подальшого розвитку міжнародної системи, ефективності миротворчих ініціатив та можливих сценаріїв розвитку майбутніх конфліктів. Таким чином, дослідження американської моделі врегулювання міжнародних конфліктів є необхідним для розуміння сучасних тенденцій у світовій політиці та розробки ефективних стратегій міжнародного співробітництва. Обʼєкт дослідження. Об'єктом роботи є американська модель управління міжнародними конфліктами, яка включає політичні, економічні та військові стратегії, що використовуються Сполученими Штатами для запобігання, врегулювання та управління конфліктами в глобальному масштабі. 4 Дослідження охоплює ґенезу цієї моделі, її основні складові, а також аналіз перспектив її розвитку в контексті сучасних глобальних викликів, таких як тероризм, регіональні війни та зміна клімату. У фокусі уваги також будуть ключові інституції та механізми, які реалізують цю модель, включаючи державні органи, міжнародні органі…
subject: Денна форма навчання
  topic: section
subject: ОР Магістр
  topic: category
subject: ОПП Міжнародні відносини, суспільні комунікації та регіональні студії (2025)
  topic: category
creator: Євгеній Ярославович Бондар
rights: Авторське право (c) 2026 Історичний факультет
date: 2026-06-11
publication date: 2026-06-11